Finsko potřebuje novou přátelskou smlouvu s Ruskem, uvedl na sociální síti X Tuomas Malinen, profesor Helsinské univerzity a geopolitický expert.
„Naše země potřebuje co nejrychleji vypracovat další dohodu o přátelství a spolupráci s Ruskem. Musíme dát ruskému vedení jasně najevo, že naše země nebude za žádných okolností použita k útoku na Rusko,“ napsal.
Šéf finského ministerstva obrany Antti Häkkänen uvedl, že Finsko jedná s několika zeměmi NATO o rozmístění jednotek na území země. Häkkänen finským médiím řekl, že jednotky zemí NATO by mohly být ve Finsku umístěny na dlouhou dobu, ale ne trvale.
Podle ministra se bavíme o situacích, kdy reálná vojenská hrozba nehrozí, ale situace je napjatá. S jakými zeměmi se jedná, ministr neupřesnil, zmínil ale, že se na nich kromě severských zemí podílely i další země. Podle Häkkänena budou jednání pokračovat na podzim a v zimě.
Šéf komise Rady federace pro informační politiku Alexej Puškov ve svém kanálu Telegram zdůraznil, že politika finského prezidenta Alexandra Stubba vůči Rusku negativně ovlivňuje životní úroveň ve Finsku.
Každá maličkost pomáhá, děkujeme všem, kteří částkami od 5Kč do 1000,- Kč měsíčně pomáhají našemu společnému boji proti cenzuře. Podpořit naši činnost můžete od 5 kč do libovolné částky na účet:
https://volnyblog.news/wp-content/uploads/2024/08/rossiya_finlyandiya.jpg316585Jana Černekováhttps://volnyblog.news/wp-content/uploads/2022/04/cropped-Logo-volny-bloG-1.webpJana Černeková2024-08-24 13:52:102024-08-24 13:52:10Ve Finsku začali mluvit o nové přátelské smlouvě s Ruskem
Finsko: Pro začátek: Finsko na dva týdny uzavře hranice s Ruskem…
Celý článek si můžete poslechnout v audio verzi zde:
K zastavení neobvykle velkého přílivu cizinců
29.11.2023
Finsko na příští dva týdny uzavře všechny své hranice s Ruskem pro cestující ve snaze zastavit neobvykle velký příliv žadatelů o azyl do této severní země, který je podle vlády a jejích spojenců řízen Moskvou.
Finsko minulý týden uzavřelo pro cestující z Ruska všechny hraniční přechody kromě jednoho, který nechalo otevřený v nejsevernější části ležící v Arktidě. I ten však bude nyní uzavřen, oznámila dnes vláda.
Podle finské pohraniční stráže vstoupilo v listopadu do Finska z Ruska přibližně 900 žadatelů o azyl ze zemí, jako je Afghánistán, Keňa, Maroko, Pákistán, Somálsko, Sýrie a Jemen, což bylo dříve méně než jeden denně.
Rozhodnutí uzavřít všech osm hraničních přechodů znamená, že mezi oběma zeměmi může existovat pouze nákladní doprava.
Helsinky tvrdí, že Moskva tlačí žadatele o azyl přes hranice jako odvetu za své rozhodnutí zvýšit obrannou spolupráci se Spojenými státy, což Kreml odmítá. Finsko rozzlobilo Rusko na začátku tohoto roku, když vstoupilo do NATO a ukončilo tak svou desetiletí trvající politiku nepřipojování se k vojenským koalicím kvůli válce na Ukrajině.
„Jedná se o ruskou vlivovou operaci, kterou neakceptujeme,“ řekl premiér Petteri Orpo na tiskové konferenci.
V pondělí finský premiér uvedl, že má informace od zpravodajských služeb, že ruské úřady pomáhají žadatelům o azyl a že i přes uzavření hraničních přechodů je tam stále více lidí, kteří chtějí zamířit z Ruska do Finska.
Včera přes odlehlou stanici Raya-Jusupi, poslední otevřený hraniční přechod, dorazili do Finska pouze tři žadatelé o azyl a ani dnes nebyl zaznamenán žádný vstup. Hraniční přechod zůstane otevřen i zítra, poté bude uzavřen až do 13. prosince, uvedla vláda.
O azyl mohou stále žádat cestující, kteří přicestují po moři a letecky, uvedla dnes finská vláda.
Rusko ze své strany uvedlo, že Finsko již souhlasilo s rozmístěním sil NATO na svém území a podél hranic s Ruskem. Generální tajemník Aliance Jens Stoltenberg však upřesnil, že Helsinky nepožádaly o navýšení sil NATO na svém území kvůli situaci na hranicích.
https://volnyblog.news/wp-content/uploads/2023/11/MIGRATION-FINLAND-1140x570-1.jpg5701140Jana Černekováhttps://volnyblog.news/wp-content/uploads/2022/04/cropped-Logo-volny-bloG-1.webpJana Černeková2023-11-30 08:43:192023-11-30 08:43:19Finsko: Pro začátek: Finsko na dva týdny uzavře hranice s Ruskem…
https://volnyblog.news/wp-content/uploads/2023/10/covidpass-vauhkala.jpg6001170Jana Černekováhttps://volnyblog.news/wp-content/uploads/2022/04/cropped-Logo-volny-bloG-1.webpJana Černeková2023-10-06 09:29:182023-10-06 09:29:18Fin zažaloval vládu za covid pasy
Finskou poslankyni Päivi Räsänenovou čeká rok po osvobozujícím rozsudku druhý proces kvůli jejímu náboženskému přesvědčení
Celý článek si můžete poslechnout v audio verzi ZDE:
Finská poslankyně Päivi Räsänenová, která byla před rokem zproštěna obžaloby kvůli svému tradičnímu křesťanskému přesvědčení o manželství a sexualitě, je podle svých právníků stále obviněna, protože ji čeká druhý soudní proces kvůli jejímu biblickému přesvědčení.
Právní skupina ADF International, která podporuje její obhajobu, ve svém prohlášení z minulého týdne k prvnímu výročí od jejího jednomyslného osvobozujícího rozsudku vyneseného tříčlenným senátem okresního soudu v Helsinkách uvádí, že Räsänenová bude muset ještě zaplatit desetitisícové pokuty, protože státní zástupci nadále požadují, aby byly její názory cenzurovány.
Přestože soud obvinění z nenávistných projevů proti Räsänenové a biskupovi Juhaně Pohjolovi z finské evangelické luteránské misijní diecéze zamítl, státní zástupce se loni v dubnu proti verdiktu o nevině odvolal.
Bývalá ministryně vnitra a náboženská představitelka čelily stíhání za svou roli při tvorbě a vydání brožůry z roku 2004 s názvem Muž a žena, které stvořil: Homosexuální vztahy zpochybňují křesťanské pojetí lidství.
Rozsudek dává velmi pevný a dobrý základ pro obhajobu našich základních práv u odvolacího soudu,“ pokračovala a vysvětlila, že vágní zákony o „nenávistných projevech“ budou namířeny proti křesťanům.
„Je důležité si uvědomit, že neexistuje žádná všeobecně přijímaná definice ‚nenávistného projevu‘,“ dodala. „Nikdo přesně neví, co to je. Pokud by nenávistné projevy byly v naší legislativě, hrozilo by velké riziko, že omezí naše svobody.“
Ve svém verdiktu ve prospěch Räsänena a biskupa Juhana Pohjoly z evangelické luteránské misijní diecéze ve Finsku tříčlenný senát helsinského okresního soudu rozhodl, že vláda by neměla vykládat „biblické pojmy“.
Soud zdůvodnil, že výroky bývalé ministryně vnitra nepředstavují nenávistné projevy, i když mohly urazit příslušníky LGBT komunity.
Soud nařídil, aby obžaloba uhradila soudní náklady spojené s procesem.
Räsänen a Pohjola čelili trestnímu stíhání za svou roli při tvorbě a vydání brožury z roku 2004 s názvem Muž a žena, které stvořil: Homosexuální vztahy zpochybňují křesťanské pojetí lidství.
Obžaloba vinila Räsänena a Pohjolu z podněcování k nenávisti vůči skupině osob. Biskup na loňské tiskové konferenci vysvětlil, že obvinění spadá do sekce „válečných zločinů a zločinů proti lidskosti“. Uvedl, že byli obviněni ze sdílení „názorů a tvrzení hanobících a urážejících homosexuály jako skupinu na základě jejich sexuální orientace“.
Kromě brožury čelila Räsänenová trestnímu oznámení za tweet z roku 2019, v němž kritizovala vedení finské luteránské církve za podporu měsíce hrdosti LGBT a v témže roce se v rozhlasovém pořadu podělila o své názory na homosexualitu.
Pohjolu a Räsänenovou zastupuje Alliance Defending Freedom International.
Paul Coleman, výkonný ředitel ADF International, ocenil rozhodnutí soudu jako „důležité rozhodnutí, které potvrzuje základní právo na svobodu projevu ve Finsku“.
Možnost lidí „sdílet své přesvědčení bez obav z cenzury“ označil za „základ každé svobodné a demokratické společnosti“.
V rozhovoru Räsänen povzbudil „ostatní, aby veřejně hovořili o evangeliu a vyjadřovali svou víru“.
„Povzbuzuji křesťany, aby lobbovali u poslanců a dalších rozhodujících činitelů na národní i mezinárodní úrovni a zvyšovali povědomí o nebezpečí cenzury a kultury zrušení, které jsou hrozbou pro každou demokracii,“ řekla a varovala: „Jinak se prostor pro mluvení nakonec ještě zmenší. Čím více budeme mlčet, tím více se bude zvyšovat riziko zákonů, jejichž cílem je omezit svobodu slova.“
Křesťanská politička již dříve uvedla, že všechny její texty a výroky „jsou spojeny s biblickým učením o manželství, životě muže a ženy a také s učením apoštola Pavla o hříchu“.
„Názory, kvůli kterým jsem stála před soudem, se neodchylují od takzvaného klasického křesťanství a ani můj pohled na manželství se neodchyluje od oficiální politiky finské evangelicko-luteránské církve,“ poznamenala.
Platba kartou – WEB banner níže, přes certifikovanou zabezpečenou mezinárodní platební bránu: https://volnyblog.news/clenstvi/
Jen díky vaší podpoře můžeme pokračovat v činnosti a přinášet vám velké množství nejaktuálnějších necenzurovaných zpráv!
Finanční podpora pro Volný blog.news:
Transparentní účet: 115-4977920247/0100
Důvěrný účet: 107-1458980287/0100
„Na Kafe“: 27-1664400247/0100
https://volnyblog.news/wp-content/uploads/2023/08/144949_w_760_480.webp480760Jana Hruškováhttps://volnyblog.news/wp-content/uploads/2022/04/cropped-Logo-volny-bloG-1.webpJana Hrušková2023-08-29 11:10:502023-08-29 11:10:50Finskou poslankyni Päivi Räsänenovou čeká rok po osvobozujícím rozsudku druhý proces kvůli jejímu náboženskému přesvědčení
https://volnyblog.news/wp-content/uploads/2023/05/lavrov-finland-1.jpg420630Ester Holubováhttps://volnyblog.news/wp-content/uploads/2022/04/cropped-Logo-volny-bloG-1.webpEster Holubová2023-05-31 07:57:002023-05-31 07:57:00SEDEM STRATEGICKÝCH KROKŮ RUSKA NA ELIMINACI FINSKÁ – NOVÉHO ČLENA NATO PŘÍMO NA RUSKÉ HRANICI
Rusové Finům zatrhli výlety za nákupy jídla a tankováním benzínu
13.5.2023
Stalo se to několikrát na hraničních přechodech Vaalimaa a Nuijamaa, informoval deník Helsingin Sanomat.
Ruské pohraniční kontroly začaly rušit víza Finům, kteří přejížděli do Ruska levně natankovat své vozy a nakupovat v tamějších obchodech, uvedl v sobotu deník Helsingin Sanomat . Podle nich Finové cestují do Ruska za nákupy s pomocí vícevstupových obchodních víz, které získávali prostřednictvím soukromých vízových center.
Dosud ruské úřady před těmito vízy zavíraly oči, přestože finské výlety za nákupy nepředstavovaly služební cestu, jakou jejich víza avizovala.
Häkkänen pro MTV Uutis: Finsko dá Ukrajině tanky Leopard 2, pokud to bude široce přijato v Evropě
1.6.2023
Předseda Výboru pro obranu Antti Häkkänen (spol.) řekl MTV Uutis, že Finsko musí také dát Ukrajině bojové tanky Leopard 2, pokud se to má v Evropě provést v širším měřítku.
Říká, že v té době se musí do určité míry zapojit každá evropská země, primární je však vlastní obranná schopnost Finska.
– Pokud Evropa začne dávat tanky Ukrajině o jeden palec více, Finsko by se mělo zapojit. Samozřejmě s naším malým přispěním, protože naše vlastní obranná schopnost je pro nás jako hraniční zemi s Ruskem vždy prioritou, říká Häkkänen MTV Uutis.
Häkkänen říká, že mnoho evropských zemí má větší schopnost poskytovat obrněná vozidla než Finsko.
USA a Německo dodávají tanky Ukrajině
Spojené státy včera oznámily, že Ukrajině dodají tanky Bradley a Německu tanky Marder. Onehdy Francie také oznámila, že Ukrajině poskytne lehká obrněná bojová vozidla.
Häkkänen považuje rozhodnutí za velmi významná.
Během války proti Rusku bylo Německo skoupé na to, aby poskytlo tanky Ukrajině. Kvůli dohodám o vývozu zbraní nemůže žádná jiná země poskytnout Ukrajině solidní tanky Leopard, pokud to Německo nepřijme.
https://volnyblog.news/wp-content/uploads/2023/01/63b85820e4b05cea8b15146b-1673025574258.webp534950Jana Hruškováhttps://volnyblog.news/wp-content/uploads/2022/04/cropped-Logo-volny-bloG-1.webpJana Hrušková2023-01-07 22:42:212023-01-07 22:42:21Finsko dá Ukrajině tanky Leopard 2, pokud to bude široce přijato v Evropě
Jak nápady na zavedení školného souvisejí s finským členstvím v NATO
Celý článek si můžete poslechnout v audio verzi ZDE:
20.12.2022
Veronika Sušová-Salminen ukazuje na souvislosti mezi neutralitou a severským sociálním státem, které dnes nahrazují NATO a neoliberální politika.
Finsko se po letech podivné neutrality po skončení studené války rozhodlo letos velmi spěšně k členství v NATO. Nebylo to překvapení vzhledem k tomu, že ve finské politice byl poměrně silný euroatlantický proud, kterému dala intervenční válka Ruska na Ukrajině do rukou všechna esa, a to včetně podpory veřejného mínění. Vstup do NATO je většinou hodnocen a vnímán jako otázka bezpečnosti či mezinárodní politiky. Ovšem jen málo jsou brány v potaz i jiné souvislosti.
V posledních dnech se ve Finsku začala zvažovat možnost, že by zdejší univerzity a vysoké školy mohly dostat možnost zavést školné. Návrh přišel z řad ministerstva financí, které je v rukou Strany středu (Keskusta), a který souvisí s dalším krokem: s návrhem na škrty ve výši 9 miliard euro, které jsou prý v nadcházejících osmi letech „nutné“. Zavedení školného (zatím ne plošně) by mělo nahradit chybějící veřejné finance. Zároveň se ale o školném mluví jako o cestě ke zlepšení finského vysokého školství, které se v posledním hodnocení OECD dostalo pod jeho průměr.
Finské školství jako celek (nejen vysoké) je dosud financováno z veřejných zdrojů a poskytuje se bez poplatků a školného. Pro finské občany existují studijní granty, tj. v podstatě studijní dávky, které studentům zajišťují základní ekonomické zabezpečení a umožňují jim také (spolu s brigádami apod.) rychleji se osamostatnit a začít si budovat samostatný život. Jednou z důležitých finských hodnot byla vždy rovnost, včetně rovnosti v přístupu ke vzdělání. Nově otevřená diskuze sice tyto otázky skloňuje, jenže objevují se i argumenty, že v některých případech by „bylo ospravedlnitelné“, aby někteří studenti či jejich zaměstnavatelé platili školné. Je očividné, že celá debata teď začíná minimálně „jenom“ předvolebně testovat (a posouvat) hranice dosavadního vidění role veřejného školství. Rámec debaty stojí na klasickém vzorci: „nutné“ škrty vyhladoví veřejné finance, dopady se pak externalizují na plátce daní a veřejná služba zprivatizuje a zkomercionalizuje.
Finský politolog Heikki Patomäki napsal v červnu letošního roku vynikající článek pro Monde Diplomatique, který se věnoval okolnostem a důsledkům finského a švédského členství v NATO. Článek má příznačný název „Konec severského modelu: Švédsko a Finsko vstupují do NATO“. Patomäki v článku odhaluje souvislosti, které běžnému českému nebo středoevropskému čtenáři nejsou známé a ukazuje další, významný rozměr rozhodnutí těchto dvou zemí vstoupit do NATO.
Nordický či severský model sociálního státu spojuje Patomäki se švédskou sociální demokracií, jejíž politická hegemonie se upevňovala už ve 20. a 30. letech 20. století. V případě Finska ho dává do souvislosti s poválečným vývojem a s politikou Urho Kekkonena. Patomäki píše o klíčovém projevu premiéra Kekkonena v roce 1952, ve kterém „Kekkonen spojil finskou neutralitu s jeho severskou identitou. Zatímco projev se týkal vojenských aliancí a možnosti míru – bylo to zoufalé volání po míru -, myšlenka ‚aliance neutrality‘ měla mnohostranné politické důsledky v situaci, kdy sociálnědemokratické hnutí již dosáhlo hegemonního postavení, zejména ve Švédsku. V následujících desetiletích Kekkonenova severská politika neutrality v kombinaci s úspěšným bojem dělnického hnutí a středových a levicových stran umožnila Finsku s určitými modifikacemi zopakovat švédský model a vybudovat univerzalistický demokratický sociální stát. Bylo to také období rychlého hospodářského růstu, technologické dynamiky, urbanizace a snižování nerovností.“
Jak Patomäki dále upozorňuje, mezi aktivním internacionalismem Švédska, potažmo finskou neutralitou, a severským modelem sociálního státu byly souvislosti a obojí stavělo na sdílených společenských hodnotách, které se pak promítaly do zahraniční politiky těchto zemí. Toto uspořádání existovalo v rámcích studené války a jejího soupeření mezi dvěma konkurenčními systémy kapitalismem a komunismem. Kolaps SSSR vedl k posilování už existujícího trendu kompromisu mezi sociální demokracií a neoliberalismem (nikoliv ale už mezi socialismem a kapitalismem), tzv. třetí cestě. V tomto kontextu se zdejší sociálnědemokratické vlády také uchylovaly k finanční liberalizaci sloužící k zavedení nové disciplíny v makroekonomické politice a k finanční deregulaci, která na začátku 90. letech vedla k finanční a měnové krizi (kterou ve Finsku ještě posílil souběžný kolaps sovětského trhu).
Zastánci neoliberalismu ve Finsku se typicky stali kritiky politiky finlandizace, která pak vedla k celkovému reinterpretování této politiky a jak dnes vidíme i finské neutrality. Hlavním leitmotivem se stala snaha o to, aby se Finsko ocitlo na „západní straně“, tj. na vítězné straně studené války. V obou zemích proběhla (a dodnes probíhá) redefinice jejich identit jako evropských a západních, které potom postupně nahrazují či ještě koexistují s tou severskou a neutrální.
Konkrétně v případě Finska vedl historický revisionismus 90. let pozvolna k tomu, že finlandizace a její politika během studené války byla postavena do protikladu s evropskostí, stává se „zradou“ západního Finska – a jako taková byla nakonec mnohými (ne všemi) odmítnuta. Pozápadňování má souvislost s pozvolným nástupem neoliberalismu. Patomäki píše dále o nejen finském ale i severském vývoji v 90. letech: „Na celém Severu se rozšířily ekonomistické diskurzy o požadavcích ‚nové doby‘, které zahrnovaly neoliberální formulování nových sociálních problémů a následné transformace v podobě úsporných opatření, daňových reforem ve prospěch bohatých, privatizace, outsourcingu a uplatňování nového veřejného řízení. V 90. letech 20. století se veřejnosti odhalily intimní vazby Švédska a NATO z dob studené války. Do té doby Švédsko v určitém smyslu stále vedlo Sever, ale odklonilo se od severského modelu.“ K podobnému procesu pak docházelo přirozeně také v dalších severských zemích a konkrétně ve Finsku.
Vstup Finska (a Švédska) do NATO tak bude nejspíš doprovázen další neoliberalizací, která v regionu probíhala pomaleji, protože neoliberální politika tu vstupovala do stabilního a demokratického politického systému (na rozdíl od střední a východní Evropy, kde se stala součástí šokové terapie, která zdejší společnosti politicky znehybněla). Vstup do NATO je v podstatě (konečným?) triumfem zdejších neoliberálů nad severským modelem. Není tedy divu, že vstupování do NATO, kromě militarizace rozpočtu i společnosti, doprovází a budou doprovázet i podobné pokusy o expanzi neoliberálních receptů a demontáž zbytků severského modelu. Ten totiž odrážel jiné hodnoty a jiné vidění světa i sama sebe. Finsko se tak dnes, podobně jako Středoevropané, sice přičleňuje k „vítězům“ studené války, ale vysokou cenu tohoto opožděného vítězství může pocitit dřív, než se naděje. My všichni ve střední Evropě můžeme vyprávět…
https://volnyblog.news/wp-content/uploads/2022/12/stazeny-soubor-20.jpeg180280Jolana Poláčkováhttps://volnyblog.news/wp-content/uploads/2022/04/cropped-Logo-volny-bloG-1.webpJolana Poláčková2022-12-21 12:08:132022-12-21 16:03:26Jak nápady na zavedení školného souvisejí s finským členstvím v NATO
Finsko na příští dva týdny uzavře všechny své hranice s Ruskem pro cestující ve snaze zastavit neobvykle velký příliv žadatelů o azyl do této severní země, který je podle vlády a jejích spojenců řízen Moskvou.
Finsko minulý týden uzavřelo pro cestující z Ruska všechny hraniční přechody kromě jednoho, který nechalo otevřený v nejsevernější části ležící v Arktidě. I ten však bude nyní uzavřen, oznámila dnes vláda.